Albinism och Leucism

Albinism och Leucism är två liknande färgmutationer som orsakar hel avsaknad av, respektive delvis brist på, det mörka pigmentet melanin. Det är inte rasbundna attribut, utan kan förekomma hos alla raser i Numoori. En albino varg är alltid helt vit med röda eller blekt blå ögon. En leucistisk varg kan vara allt från helt vit till så kallat "piebald", med pigmentfria vita fläckar över kroppen. Det är vanligt för albinos att ha nedsatt syn och hörsel, och både albinism och leucism orsakar känslighet för solljus där de saknar pigment. Albinism och leucism är en genetisk mutation man föds med och har livet ut.

Albinism
Albinism är en medfödd genetisk mutation som gör att vargen helt saknar färgpigmentet melanin. En albinos päls är alltid helt vit, nästan genomskinlig, och tunnare än pälsen hos andra individer av samma ras. Albinons nos och hud är skär, och ofta så tunn att blodådror syns genom. Den skära huden går ofta att se genom pälsen där den är extra tunn, som exempelvis i ansiktet. En albino kan aldrig ha någon typ av färg eller mönster i pälsen, då den helt saknar färgpigment. En albinos ögon är röda eller rosa, och får sin färg av blodådrorna innuti ögat snarare än av färgpigment. I vissa fall kan albinos ha väldigt blekt blå ögon.

Albinos är väldigt ljuskänsliga, och blir lätt solbrända på grund av bristen av skyddande pigment. Deras ögon är också väldigt ljuskänsliga, och det är vanligt att albinos föds med nedsatt syn och försämrat djupseende. Många albinos föds även med nedsatt hörsel.

Utöver medfödda nedsättningar så kan en albinos vita päls också bli ett handikapp, beroende på var albinon är född. Den ljusa färgen är svår att gömma exempelvis i en mörk skog, och det är vanligt att albino valpar blir tagna av rovdjur redan innan de hunnit bli vuxna. En albino är och förblir albino hela livet.

Leucism
Leucism är en medfödd färgmutation som påminner mycket om albinism, och misstas ibland även för att vara albinism. Till skillnad från en albino varg så producerar en varg med leucism fortfarande pigmentet melanin, men pigmentet hindras från att helt eller delvis lagras i huden, pälsen och andra delar av kroppen. Leucism kan vara heltäckande eller partiell.

Heltäckande leucism kan se mycket ut som albinism och göra individen mer eller mindre helt vit. En leucistisk individ kan dock färgas av andra pigment än melanin, vilket gör att individer med heltäckande leucism ofta ser gul- eller blekt rödaktiga ut till färgen snarare än helt vita. Heltäckande leucism kan också göra att individen ser vit ut med blekta mönster i pälsen. Leucismen påverkar inte heller vargens ögon, så en leucistisk varg måste inte ha röda eller blå ögon även om den har heltäckande leucism.

Partiell leucism påverkar oregelbundna partier av en individ snarare än hela kroppen. Detta kan resultera i en varg som ser ut att ha stora fläckar av vitt på en annars färgad grund, eller tvärt om se ut som färgade fläckar på en vit grund. Partiell leucism kallas i vissa fall för "pied" eller "piebald".

Vitiligo
Vitiligo är till skillnad från albinism och leucism en autoimmun sjukdom, snarare än en genetisk mutation, och kan dyka up senare i livet. Vilitigo är ett bortfall av pigment, vilket resulterar i fläckar av vitt på hud, päls och andra delar av kroppen. Vitiligo kan påverka bara små partier av kroppen, resultera i stora fläckar eller till och med täcka nästan hela kroppen. Vanligast är så kallad "o-segmenterad vitiligo", där båda sidor av kroppen påverkas närmast symmetriskt. De vanligaste partierna som drabbas först av o-segmenterad vitiligo är ansiktet och tassarna. Det finns även "segmenterad" vitiligo, vilket istället ger osymmetriska färgbortfall. Segmenterad vitiligo drabbar främst vargen över ryggen.

Vitiligo-fläckar växer med tiden, vilket exempelvis kan göra att en valp med små vitiligofläckar växer upp och får stora vita fläckar som äldre, och kanske blir nästan helt vit som gammal. De delar av kroppen som drabbats av vitiligo blir lätt solbrända då de i likhet med albinism och leucism saknar pigment.

Ärftlighet
Albinism, leucism och vitiligo kan dyka upp slumpmässigt, utan att någon av föräldrarna måste ha det. Om en eller båda föräldrarna har albinism, leucism eller vitiligo är det dock troligare att även valparna får det.

Notiser

 * Informationen om albinism, leucism och vitiligo är här väldigt förenklad för att göra attributen enklare att spela på i Numoori. För mer information om detta i verkligheten, se Albinism, Leucism och Vitiligo på Wikipedia.